Hírek
2014. Október 15. 05:00, szerda |
Belföld
Forrás: OrientPress Hírügynökség
Herzog-kincsek a Magyar Nemzeti Múzeumban
![Herzog-kincsek a Magyar Nemzeti Múzeumban](/external/image_cache/7/c/5/7c531f67d9e16e634cc28e738252e1cc.jpg)
Újabb kinccsel gazdagodott a magyar múzeumi hálózat. A Seuso-kincs után - amely a székesfehérvári kiállítás után a Nemzeti Múzeumban kap majd állandó helyet - a Herzog-kincsek is bemutatkoznak az intézmény gyűjteményében- tudatta az MNG.
Herzog Mór Lipót műgyűjteménye a 20. század első felének egyik legfontosabb hazai magángyűjteménye volt. A jól ismert festmények mellett jelentős mennyiségű iparművészeti tárgy, számos ötvösmű is része volt a gyűjteménynek. Az ötvösművek között volt egy fontos magyarországi és erdélyi tárgyegyüttest valamint nürnbergi, augsburgi, angol és orosz mesterek ezüsttárgyait illetve ékszereit.
A 19. század utolsó évtizedétől jöttek létre azok a magángyűjtemények, amelyek felszippantották a főúri, nemesi családok ekkor a műpiacra kerülő műtárgyait. Az 20. század első évtizedére már olyan fontos gyűjtői és gyűjteményei voltak az egykori magyarországi, erdélyi ötvösmunkáknak, mint az Andrássy-, a Kárász-, a Vigyázó vagy a Glück-gyűjtemény. Elsősorban mesterjeggyel is ellátott, sokszor feliratos-címeres alkotások kerültek e gyűjteményekbe, a hazai ötvösség jellegzetes típusai.
Herzog Mór ekkortól épülő ötvösgyűjteménye is ebbe a vonulatba sorolható. A két világháború közötti időszakban Andrássy Gézáé mellett Herzog Móré volt a hazai ötvösség legjelentősebb magánkollekciója az országban. A Herzog-gyűjtemény több emléke – főként éppen a most múzeumba került alkotások – már régóta ismert volt a szakma előtt, mivel láthatóak voltak az Iparművészeti Múzeum 1927-es nagy ezüstkiállításán és az 1931-es, Erdély művészetét bemutató tárlaton. A tudósok és gyűjtők azonban szinte már lemondtak róluk és azt hitték, elpusztultak.
Magyarországra való visszakerülésük így valóságos csodaszámba megy, még akkor is, ha csak a gyűjtemény egy töredéke került vissza és gazdagítja a magyar nemzeti értékeinket. Az egykori gyűjtemény magyarországi eredetű anyagának nagyobbik része kerül most a Magyar Nemzeti Múzeum gyűjteményébe és – egyáltalán – közgyűjteménybe: a jeggyel is ellátott tárgyak többsége erdélyi ötvösök munkája. A jegy nélküli emlékek az analógiák, típusuk vagy éppen feliratuk alapján sorolhatók az erdélyi mesterek munkái közé. A 32 tárgy között döntő többségben vannak a különböző világi ezüstmunkák: poharak, kannák és serlegek. Ezeken kívül ékszerek és övek érkeztek a Nemzeti Múzeum gyűjteményébe.
Elsősorban a dél-erdélyi szász városok, Brassó és Nagyszeben mestereinek jegyeit találjuk az emlékeken. A talpas pohárnak nevezett, Erdélyben különösen kedvelt típus több példánya mellett igazi ritkaság is gyűjteményünkbe került. Apor István erdélyi kincstartó, a 17. századvégi Erdély egyik leggazdagabb emberének neve és címere díszíti azt a három poharat, mely egykor egy nagyobb készlet darabjai lehettek. Az egykor egybejáró poharak (vagyis egymásba illeszthető, egyre kisebbedő poharak sorozata) reprezentatív ötvösművek voltak: nem használatra, hanem tulajdonosuk társadalmi rangjának, gazdagságának jelzésére szolgáltak.
Az egykori Herzog-gyűjtemény talán legismertebb emléke az a különleges, elsőrendű kvalitású serleg, amelynek pohár-része (a cuppa) nautilus-házból készült. A 17. századi magyar kifejezéssel csigapohár felületét Jónás történetének jelenetei díszítik. A korábbi szakirodalom szerint alkotója az NK monogramos nagyszebeni mester. Az ötvösmű igazi ritkaság, a Nemzeti Múzeum gyűjteményében is hiánypótló darab.
A brassói Michael Schelling készítette azt a nagyméretű, zenélő angyalok alakjával díszített fedeles kannát, mely szintén jól ismert volt a szakemberek előtt. A 16. század végén kialakuló forma a 17. század folyamán is népszerű maradt az erdélyi ötvösségben.
Az ezüstművek mellett ékszerek is vannak az egykori Herzog-gyűjtemény tárgyai között. Így egy kitűnő állapotban fennmaradt forgó, vagyis toll-tok, a magyar szabású férfiviselet, a prémes süveg jellegzetes kiegészítője. A zománccal díszített forgó maga is stilizált tollat mintáz.
Az ékszerek között szerepel több 17. századi drágaköves, zománcdíszes függő és öv is. A fiait saját vérével tápláló pelikánt ábrázoló aranyfüggő és a Szent Györgyöt ábrázoló ékszer a 17. századi európai udvari viselet remeke.
Ezek az ötvösművek a szinte nyomtalanul eltűnt 20. századi magyarországi nagypolgári műgyűjtés kiemelkedő jelentőségű tárgyegyüttesei.
Ezek érdekelhetnek még
2024. Szeptember 10. 07:37, kedd | Belföld
Vasárnap megdőlt a fővárosi és országos hajnali melegrekord, hétfőn meg fagyoskodtunk
Vasárnap megdőlt az országos és fővárosi hajnali melegrekord - közölte a HungaroMet Zrt. a honlapján hétfőn.
2024. Szeptember 09. 07:43, hétfő | Belföld
Szalay-Bobrovniczky Kristóf: átfegyvereztük a légierőt az elmúlt években
2024. Szeptember 09. 07:42, hétfő | Belföld
Erdőtűz Vasban - A tűzoltóknak sikerült elfojtaniuk a lángokat, az utómunkálatok zajlanak
A tűzoltóknak sikerült elfojtaniuk a lángokat a Vas vármegyei Csönge külterületén, ahol Csönge és Kenyeri között négyszáz hektáron égett az aljnövényzet, bozótos, szalmabálák és az erdő
2024. Szeptember 09. 07:40, hétfő | Belföld
Esővel és lehűléssel érkezik az őszi idő
Esővel, széllel és lehűléssel kezdődik a jövő hét, majd szerdán már ismét sok napsütés várható.